Spør en ornitolog
Her kan du stille spørsmål om ville fugler og få svar fra en ornitolog. Om du laster opp et bilde av en fugl som du vil ha hjelp til å artsbestemme, så er det viktig å skrive hvor og når bildet ble tatt. Husk også å søke etter gamle svar, da vi ikke nødvendigvis gir nye svar til allerede stilte spørsmål.
Still et nytt spørsmålBesvarte spørsmål
Alle / fugleforing / trekkfugler / fuglekasser / sjeldne fugler og identifikasjon / økologi og atferd / sykdom og skader / ringmerker / spor og sportegn / diverse
Viser 48 783 til 48 832 av totalt 49 808 spørsmål «forrige neste»
Havørn
Hvor stor er havørna???
S. (21.01.2007)
Svar:
Hei!
Havørna er 69-92 cm lang, veier opptil 5,5 kg og har et vingespenn på 200-245 cm.Tore Reinsborg (22.01.2007)
Falk
Hva er verdens største falk og hvor stor er den????
A. (21.01.2007)
Svar:
Hei!
Falkefugler er en orden bestående av arter med stort sett mindre størrelser enn f.eks haukefugler. Den største falkearten i verden er jaktfalken, og den finnes også i Norge. Den er 48-60 cm lang, hunnene er noe større enn hannene og veier opptil 2,1 kg, mens vingespennet er 120-135 cm.Tore Reinsborg (22.01.2007)
ekskresjon
Hvordan foregår ekskresjonen hos fuglene?
N.N (21.01.2007)
Svar:
Hei!
Hos fuglene samles først føden i en utposning på spiserøret som kalles kroen. Dette er bare en midlertidig lagringsplass som f.eks gjør det mulig for en fugl å plukke opp en stor mengde frø på kort tid og deretter fly til et sikkert sted hvor den kan sitte å fordøye føden. Deretter går føden via kjertelmagen til kråsen. Kråsen er en muskelmage og vil inneholde småstein som hjelper til med oppmalingen av føden. Det hovedsaklig fugler (f.eks hønsefugler)som lever av tungfordøyelige plantedeler som samler småstein til kråsen. En fordel med fuglenes tarmsystem er at den relativt tunge kråsen er langt nærmere fuglens tyngdepunkt enn kjever og tenner. Dette gjør at fuglen kan bevege seg lettere enn hvis den hadde hatt et like tungt hode som dens krypdyrlignende forfedre. Fugler har forøvrig et meget effektivt ekskresjonssystem. Mye av vannet i ekskrementene reabsorberes før det forlater fuglen og blir resirkulert. Hos noen fuglegrupper, slik som hos hønsefuglene, er ekskrementene ekstremt tørre. Hos mange fugler er det svært lite vann i urinen som utskilles. Urinsyren ses oftest som den hvite enden av avføringen. Et slikt system reduserer behovet for store mengder vann (som må bæres når fuglen flyr), og det vannet som finnes i tarmsystemet kan resirkuleres kontinuerlig.Tore Reinsborg (22.01.2007)
Spørsmål:
navn på magene til fuglene
N.N (19.01.2007)
Svar:
Hei!
Hos fuglene samles først føden i en utposning på spiserøret som kalles kroen. Dette er bare en midlertidig lagringsplass som f.eks gjør det mulig for en fugl å plukke opp en stor mengde frø på kort tid og deretter fly til et sikkert sted hvor den kan sitte å fordøye føden. Deretter går føden via kjertelmagen til kråsen. Kråsen er en muskelmage og vil inneholde småstein som hjelper til med oppmalingen av føden. Det hovedsaklig fugler (f.eks hønsefugler)som lever av tungfordøyelige plantedeler som samler småstein til kråsen. En fordel med fuglenes tarmsystem er at den relativt tunge kråsen er langt nærmere fuglens tyngdepunkt enn kjever og tenner. Dette gjør at fuglen kan bevege seg lettere enn hvis den hadde hatt et like tungt hode som dens krypdyrlignende forfedre.Tore Reinsborg (22.01.2007)
Brunsisik
Er Brunsisik'en vanlig i sør-trønderlag?
K. (21.01.2007)
Svar:
Hei!
Brunsisiken er vanligst lengst sør i Norge, og den påtreffes jevnlig også i Sør-Trøndelag. I Trøndelag er imidlertid dens slektning gråsisiken langt vanligere. Brunsisik ble inntil for kort tid siden betraktet som en underart av gråsisik, og det er et omdiskutert tema om disse bør betraktes som to arter eller en og samme art.Tore Reinsborg (22.01.2007)
Livssyklus
1.Hvordan er livssyklusen hos fuglene, hvordan lever de?
2.Hvilken inndeling er det i gruppen fugler?
N.N (21.01.2007)
Svar:
Hei!
Livssyklusen hos fugler, vil være avhengig av hvilken art det er snakk om. Felles for fuglene er at de legger egg som må ruges en periode før de klekkes. De ruger som oftest ut sine egne egg, men gjøken er et unntak. Denne legger egg i andre arters reir og tar seg ikke av eget avkom. Etter klekking vil avkommet bli passet på av foreldrene til de er i stand til å klare seg selv. Etter hekkingen, vil mange arter trekke bort fra hekkeområdene. De fleste trekker nord-sør (f.eks en del sangere), mens andre beveger seg mer i øst-vest retning, f.eks en del ugler og finkefugler. Andre arter igjen, vil kunne finnes i samme området året rundt (f.eks gråspurv). Fugler er en egen "klasse" i dyreriket. Fuglene er videre inndelt i forskjellige ordener (f.eks. spurvefugler), familier (f.eks. kråkefugler), slekter, arter og underarter.Tore Reinsborg (22.01.2007)
Vanligste småfugler i Nord-Norge
Heisann!
Lurte på hva som er de vanligste småfuglene i Nord-Norge? Da tenker jeg aller mest på de som er på brett og spiser fuglemat. Bor i Vesterålen, og ser ofte flere ulike småfugler jeg ikke aner hva heter. Her er mye kjøttmeis, granmeis og løvsanger, og av og til også dompapp.
N.N (21.01.2007)
Svar:
Hei!
Det er et litt mer begrenset utvalg av arter man kan forvente å finne på fôringsplasser så langt nord som Vesterålen enn i Sør-Norge. Du har allerede nevnt tre arter som skulle kunne opptre regelmessig. Du nevner også løvsanger, men denne arten vil du nok bare kunne se om våren/sommeren i Vesterålen. Dette er en ekte trekkfugl som drar helt ned til Afrika om høsten. Av noen andre arter du kan være heldig å få på fôringsplassen nevnes: Svarttrost, gråtrost, blåmeis, gråspurv, grønnfink, gråsisik og gulspurv.Tore Reinsborg (22.01.2007)
Skadd undulat
undulaten min mangler noen lange fjær på høyre vinge og blør på brystet. kan den ha gjort dette selv? eller har den skadd seg i buret? den klarer heller ikke å fly nå. blir den bra igjen? den er 5 år gammel. må vi dra til dyrelege med den?
N.N (19.01.2007)
Svar:
Hei!
Det er normalt at fugler av og til kan mangle noen fjær. Dette kommer av at de skifter fjær (myter) med jevne mellomrom. Det vil etterhvert vokse ut nye vingefjær, men det er sjeldnere at de mister så mange samtidig at de mister flygeevnen. Noen arter kan "sjokkmyte" masse fjær samtidig, men dette er ikke et vanlig fenomen. Det er vanskelig å si hva som har skjedd i forhold til at den blør, men det er mulig den kan ha blitt stresset i buret og således pådratt seg en ytre skade, samt mistet mye fjær. Blødninger skal normalt gro ganske raskt, men hvis dette vedvarer er nok løsningen å kontakte en dyrlege.Tore Reinsborg (22.01.2007)
Rensking
Hei
Er det kvart tredje år eg bør renske og reperere kassene?.
Kasser som er innen for dei spesielle kassene skal dei også renskes kvart tredje år? Dei er villige til å byggje nye reir?
Takk For alle gode svar
Ø.R. (20.01.2007)
Svar:
Hallo,
Alle fuglekasser bør renskes for gamle reirrester og evt. rester etter vepsebol hver vinter. Gamle reir og ekornbol (store kvisthauger i kassa) KAN inneholde lopper, og hvis du renser kassene når det er kaldt på vinteren, reduserer du sjansen for at loppene skal hoppe over på deg. HVIS du får svarte, små fuglelopper på deg, kan de bite, men du blir lett kvitt dem ved å putte klærne i vaskemaskinen og ta en dusj! Fuglene renser ikke reirhullene selv, og kan fylle opp kassene helt med reirmateriale. Hvis det ikke fjernes, synker muligheten for at kassa tas i bruk neste vår.Roar Solheim (21.01.2007)
spurvehauk og hønsehauk
hei!!! kan spurvehauk og hønsehauk drepe et ekorn og spise det?
K. (20.01.2007)
Svar:
Hei,
Ekorn er en av de viktige byttedyrene for hønsehauk, spesielt om vinteren. Hogst av gammel barskog kan ha forårsaket nedgang i ekornbestandene og følgelig skapt vanskeligheter for hønsehaukens overlevelse mange steder i eldre barskog. Nær kysten og kulturlandskap kan den finne andre vinterbyttedyr, som f. eks. kråker, skjærer og duer. En spurvehauk hunn kan nok klare å ta et ekorn, men gjør det nok svært sjelden. Spurvehauk hannen vil neppe klare å ta et ekorn, og heller ikke forsøke seg på et så stort bytte (hannen er markert mindre enn hunnen).Roar Solheim (21.01.2007)
vinteropphold for ender
på turer rundt sognsvann lurer min kone ofte på hvor endene gjør av seg om vinteren når vannene er tilfrosset - og jeg har lovet å spørre deg ...
P.Ø.A. (19.01.2007)
Svar:
Ender og andre fugler knyttet til åpent vann klarer seg sjeldent hvis ikke de flytter på seg når vannet fryser. Ender på Sognsvann flyr f. eks. ned til Frognerparken eller Akerselva, og hvis det er frosset også der, så vil de trekke ut til åpent vann i fjorden (havvann). De fleste vannfugl (ender, gjess, svaner, rikser, dykkere osv.) trekker lenger sørover om høsten, slik at de oppholder seg lenger sør enn der vannet fryser.
Roar Solheim (20.01.2007)
linerle
Hei
Eg laga ei linerle kasse for nokre år sidan
Eg plasserteden under eit tak på ein gamal garasje.
Er det feil plass å ha kassa, kor foretrekker linerlene å ha reiret sitt? Bør eg henge den opp på ein anna plass
Takk
Ø.R. (19.01.2007)
Svar:
Linerlene kan plassere reiret på mange ulike steder - inne i steinrøyser, i vedstabler, i motorrommet på en parkert bil eller traktor, under takstein, eller i en linerlekasse. Selve opphengingen av kassa høres grei ut, men det er ikke dermed sikkert at linerler automatisk slår seg til der. Hvorfor enkelte kasser kan stå tomme i årevis mens andre i nærheten blir brukt, er det ofte umulig å ha noen formening om.
Roar Solheim (20.01.2007)
Gassutveksling
Hvordan fåregår gassutvekslingen fos fugler?
N.N (19.01.2007)
Svar:
Hei!
Fugler har et gjennomstrømssystem som gir de en fordel i forhold til måten oksygenet opptas i blodet i kapillærene (små blodårer). Blod med lavt oksygeninnhold absorberer oksygen selv i luft med lav oksygenkonsentrasjon. Ettersom blodets oksygeninnhold øker avtar dets evne til videre opptak. Dvs. at oksygenrikt blod bare kan oppta oksygen fra særlig oksygenrik luft. Fuglenes blodsirkulasjon foregår slik at blod med lite oksygen først ankommer i fremre del av lungene der luftens oksygenkontrensasjon er lav. Ettersom blodet flyter bakover langs lungeveggen og opptar oksygen underveis, møter det luft med stadig større oksygeninnhold. Derfor vil fuglelungen oppta oksygen lettere enn pattedyrlungen hvor luften pustes inn og ut samme vei og ikke all luft blir skiftet ut ved hvert åndedrag. Situasjonen er tilsvarende, men motsatt for utskillelsen av karbondioksid. Blod rikt på karbondioksid kommer først i kontakt med luft som har høyt karbondioksidinnhold og, ettersom konsentrasjonen i blodet synker kommer det i kontakt med luft med gradvis lavere karbondioksidinnhold og kan fortsette å utskille stoffet.Tore Reinsborg (19.01.2007)
eskresjonsorgan
Hvordan fungerer eskresjonsorganene til fuglene? og hvor finner vi den/dem?
N.N (19.01.2007)
Svar:
Hei!
Hos fuglene samles først føden i en utposning på spiserøret som kalles kroen. Dette er bare en midlertidig lagringsplass som f.eks gjør det mulig for en fugl å plukke opp en stor mengde frø på kort tid og deretter fly til et sikkert sted hvor den kan sitte å fordøye føden. Deretter går føden via kjertelmagen til kråsen. Kråsen er en muskelmage og vil inneholde småstein som hjelper til med oppmalingen av føden. Det hovedsaklig fugler (f.eks hønsefugler)som lever av tungfordøyelige plantedeler som samler småstein til kråsen. En fordel med fuglenes tarmsystem er at den relativt tunge kråsen er langt nærmere fuglens tyngdepunkt enn kjever og tenner. Dette gjør at fuglen kan bevege seg lettere enn hvis den hadde hatt et like tungt hode som dens krypdyrlignende forfedre. Fugler har forøvrig et meget effektivt ekskresjonssystem. Mye av vannet i ekskrementene reabsorberes før det forlater fuglen og blir resirkulert. Hos noen fuglegrupper, slik som hos hønsefuglene, er ekskrementene ekstremt tørre. Hos mange fugler er det svært lite vann i urinen som utskilles. Urinsyren ses oftest som den hvite enden av avføringen. Et slikt system reduserer behovet for store mengder vann (som må bæres når fuglen flyr), og det vannet som finnes i tarmsystemet kan resirkuleres kontinuerlig.Tore Reinsborg (19.01.2007)
total oversikt fugletårn i Norge?
Hei jeg driver med et omfattende fotoprosjekt der jeg avfotograferer fugletårn i Norge. finnes det en total oversikt?
P.G. (18.01.2007)
Svar:
Hei!
Vi har dessverre ingen totaloversikt over fugletårn i landet. På nettstedet under, vil du imidlertid finne en oversikt (lenker) over landets fylkesavdelinger. På nettstedene deres, vil det også kunne være informasjon om forskjellige fugletårn i de respektive fylkene.
http://www.birdlife.no/organisasjonen/lag.phpTore Reinsborg (19.01.2007)
Fossekallen
kan du fortelle meg litt om fossekallen?
hvorfor er den nasjonal fuglen til norge????
D. (18.01.2007)
Svar:
Hei!
Fossekallen er en art som lever langs vann og vassdrag, og særlig ved hurtigstrømmende vann. Den er den eneste spurvefugl-arten som dykker etter føden. Den lever av larver, krepsdyr, ormer, fiskeyngel m.m. som den finner under vann. Den hekker ofte på fjellavsatser, samt byggeinstallasjoner (f.eks under bruer) i umiddelbar nærhet til vann. Norges nasjonalfugl er den blitt fordi den er utbredt i hele landet, er her hele året og lever ved fosser og stryk som er selve nasjonalsymbolet til Norge. Du kan se bilde av fossekallen, samt lese mer om den på nettstedene under:
http://www.miljolare.no/data/ut/art/?or_id=530
http://www.birdlife.no/fuglekunnskap/fugleatlas/index.php?art_id=39Tore Reinsborg (19.01.2007)
vipe observasjon
den 17.januar i år(2007)kl.14:30 oberverte jeg en flokk viper på taksebanen på Bergen Lufthavn Flesland. Flokken bestod av i alt 15 individer . jeg satt i et kjøretøy og kjørte langsomt inn på de ,og kom inn på ca. 5m avstand før de tok av. jeg kan ikke erindre og ha obervert vipe så tidlig før. er dette uvanlig ?
H.K.M. (18.01.2007)
Svar:
Dette kan være et resultat av den snøbare vinteren vi har langs kysten av Vestlandet og Sør-Norge. På Lista i Vest-Agder flyr fremdeles store flokker på flere hundre stær omkring langs strendene. Hvis det nå kommer kulde og snø, kan det være at både stær og viper flyr avsted til England eller Danmark.
I følge ornitologer i Bergensregionen er dette fugler som trolig har ankommet Flesland den seinere tiden. Om de kommer sørfra eller vestfra er vanskelig å si, men det hender fra tid til annen at vipene forflytter seg fra overvintringsområdene i Storbritannia til det norske vestland når værforholdene der borte er ille (eller motsatt som nevnt over). Se f.eks. http://www.fugler.no/smastykker/200502_vipe.htm. Årlig vinterforekomst av vipe i Hordaland kan du finne på årsrapportene til NOF Hordaland: http://www.fuglar.no/lrsk/rapporter.phpRoar Solheim og Frode Falkenberg (18.01.2007)
Kattugle
Hei !
Eg har ei kattuglekasse. Den henger i ein Furuskog med ein liten oppning. Den henger ca 2 meter over bakken. Den har vore oppe i 3 hekkesesonger. Det er Ugle i skogen. Kvifor får eg ikkje kattugla i kassa. Må eg gjer nokon endringer?
Ø.R. (18.01.2007)
Svar:
Hei,
Det er ikke mulig å si sikkert hvorfor du ikke får kattugler i kassa, men du kan gjøre noen forbedringer. Kassa bør nok henge 4-5 m over bakken - 2 meter er litt i laveste laget. Har du ca 10 cm med oppsmuldret stubbeflis i bunnen av kassa? Hvis kassa er uten flis, vil kattuglene bare bruke den i ytterste nød. Kassa bør også henge nær noen tette bartrær slik at kattuglene raskt kan fly til skjul når de forlater kassa. Dette er noen tips. Men hvis kattuglene i området allerede har en god reirplass, kan det være at de rett og slett ikke trenger en kasse..... Hvor lenge har den hengt oppe? Sjansen er best til å få hekking i et godt museår, og toppårene for mus er det gjerne 3-4 år mellom.Roar Solheim (18.01.2007)
Hauk
hva er verdens største hauk
S.A.V.F. (17.01.2007)
Svar:
Hei!
Rovfuglene er delt inn i to store ordener, haukefugler og falker. I den store ordenen haukefugler inngår også gribber og ørner som mange ikke forbinder med hauk. Mange gribber og ørner er som du sikkert vet større enn de rovfuglene som vi forbinder med hauk (f.eks hønsehauk og spurvehauk). Hvis vi ser på hele ordenen haukefugler, vil andeskondoren med et vingespenn på 274-310 cm være blant de aller største. Hvis vi ser på de artene som står vår egen hønsehauk nært (i samme slekt), så er det faktisk vår egen hønsehauk som er blant de største.Tore Reinsborg (18.01.2007)
Nasjonal fugl
Kva heiter nasjonalfuglen til Kina?
Og kva heiter nasjonalfuglen til Norge?
H.H. (18.01.2007)
Svar:
Hei!
Norges nasjonalfugl er fossekallen, mens nasjonalfuglen til Kina er gullfasan. Du kan se bilde av en gullfasan på nettstedet under:
http://no.wikipedia.org/wiki/GullfasanTore Reinsborg (18.01.2007)
dompapp
I fjor vinter hadde vi 22 dompapp, 11 hanner og 11 hunner som vi matet gjennom vinteren her i Bodø.
På våren var alle plutselig borte. Når og hvor legger de reirene sine og hvor blir de av om høsten?
N.N (18.01.2007)
Svar:
Hei!
Dompapen har egglingstid i april-mai (juni), og den kan ha et nytt kull i juli. Den bygger som regel reiret i gran, og da ofte unggraner i et par meters høyde. Det er imidlertid også funnet dompap-reir i einer og bjørk, samt på fjellavsatser. Om høsten vil de streife rundt på jakt etter forskjellige typer frø, og i år med mye rognebær tar de mye frø som de finner i disse bærene. De spiser imidlertid ikke fruktkjøttet.Tore Reinsborg (18.01.2007)
Tiur
Hvor høy kan en viksen Tiur bli?
M. (18.01.2007)
Svar:
Hei!
Mål på høyde av fugler er ikke en standard målemetode. Lengde er imidlertid det, og en tiur er i gjennomsnitt ca 90 cm lang. Det tas da mål fra nebbspiss til ytterste stjertspiss. Noen fugler kan rage høyere enn lengden i enkelte positurer pga lange bein som ikke er inkludert i lengdemålet. En tiur vil ikke gjøre det, da den har korte bein.Tore Reinsborg (18.01.2007)
Rødvingetrosten igjen
Hvor mange kull får Rødvingetrosten vert år? Hvor mange egg legges i vert kull. Fins det en myte om fuglen?
N. (18.01.2007)
Svar:
Hei!
Rødvingetrosten kan ha opptil to kull i året, men de fleste har nok bare ett kull. Kullstørrelsen er som regel på 4-6 egg. Vi kjenner ikke til spesielle myter knyttet til arten. Du kan se bilde av arten og lese mer om den på nettstedene under:
http://www.miljolare.no/data/ut/art/?or_id=534
http://www.birdlife.no/fuglekunnskap/fugleatlas/index.php?art_id=149Tore Reinsborg (18.01.2007)
Fossekallen
hva spiser fossekallen?
når kan den passe på seg selv??
kan du bare fortelle meg om dem og svare på spørsmålene???
gjør det fort det er veldig spennene syns jeg .......hehe
D. (17.01.2007)
Svar:
Hei!
Fossekallen er den eneste spurvefuglen som henter det meste av sin næring i vannet ved dykking. Den tar i stor utstrekning diverse vanninsekter som vårfluelarver, små krepsdyr, snegler, ormer og rumpetroll. Larver av knott kan også tidvis være viktig, og den kan også ta fiskeyngel. Fossekallen kan være utsatt for hauk-angrep i det den kommer opp (hvis den er uoppmerksom) etter et dykk.Tore Reinsborg (18.01.2007)
katuglekasse
hei når er det kattugler begyner med lokkeropa? kan jeg få en video om katugla
N.N (17.01.2007)
Svar:
Hei!
Kattuglene kommuniserer med lokkelyder hele året, og allerede nå i januar kan man høre kattuglas vårsang. Den kan også ofte synge om høsten. Høstsangen er trolig for å holde unge kattugler på søken etter eget territorium vekk fra eget territorium. Vi har dessverre ingen video med kattugle tilgjengelig.Tore Reinsborg (18.01.2007)
Hei!
hvordan vasker flygeekornet seg?
hvor gammel er den når den kan ta vare på seg selv?
hva slags hørsel har den?
er den et rovdyr?
bjørnen sover om vinteren, men er flygeekornet oppe hele året?
hvor land tid tar det å føde ungene etter parringen?
hva heter den mest sjeldne fuglen i norge/verden?
hunden bjeffer, katten mjauer, har flygeekornet noen spesiell lyd?
Dere har en fin side!
M.(. (17.01.2007)
Svar:
Hei!
Man vet generelt lite om adferden til flygeekornet, men mye av dens biologi er trolig ganske likt vårt eget ekorn. Hørselen er trolig meget velutviklet i likhet med ekorn. Flygeekornet er en vegetarianer (ikke rovdyr) som er aktiv hele året. Vi har ikke funnet data på hvor lang tid det tar fra parringen til ungene kommer, men det er trolig i nærheten av ekorn. Hos ekorn tar det ca 40 dager fra parringen til ungene kommer. Ungene dier i ca 4 uker. Hannene kan lokke til seg hunnene ved hjelp av "sjirpe-lyder". Det er ikke godt å vite hvilken av mange fugler og dyr som er de mest sjeldne i verden, da det av og til gjøres f.eks gjenfunn av arter som man trodde var utdødd. Videre finnes det høyst sannsynlig arter som vi ennå ikke har oppdaget, særlig i tropiske strøk.Tore Reinsborg (18.01.2007)
Ringmerket fugl
Hvem skal kontaktes når man finner død ringmerket fugl ?
Ble funnet ca. 5 jan. og jeg antar at dette var en Gråsisik. Merket: 6H35552, Stavanger, Mus/Norway
N.N (17.01.2007)
Svar:
Hei!
Slike gjenfunn av ringmerkede fugler er svært interessant, da slike funn vil kunne gi oss ny viten om bl.a. trekkveger og hvor gamle de kan bli. Ringen og det avleste ringnummeret kan sendes sammen med et kort notat som viser funndato og funnsted (bør kunne tas ut fra et kart) til følgende adresse:
Stavanger museum, Zoologisk avd.,Musègt. 16, 4010 STAVANGER. Kontakt kan også oppnås ved å sende e-post til: olav.runde@stavanger.museum.no. I retur vil du da få et brev om hvor og når den er merket.Tore Reinsborg (18.01.2007)
Fryser fuglene på beina?
Hvilke grunner kan det være til at fuglene ikke fryser på beina når de står på snø og is
M.S.T. (17.01.2007)
Svar:
Hei!
Beina til fugler er bygd opp på en slik måte at de ikke taper så mye varme (energi) til omgivelsene når de står i kaldt vann eller på is. Hvis vi mennesker står på is med nakne føtter, vil vi ganske snart begynne å fryse kraftig på føttene og hvis vi står lenge nok vil føttene bli forfrosset. Fuglene vil ikke fryse på føttene. Dette kommer av at blodårene i fuglenes føtter fungerer som varmevekslere. Blod som går ut i føttene blir gradvis nedkjølt av blod som kommer fra føttene. Motsatt vil da blod som kommer fra føttene bli gradvis oppvarmet av blod som går ut i føttene. Denne varmevekslingen gjør at fugler ikke opplever å fryse på beina. Vi mennesker har ikke slike varmevekslende blodårer i beina, og fryser dermed på beina hvis de ikke tildekkes av isolerende materiale.Tore Reinsborg (17.01.2007)
Hvilken fugl er det?
Hei! Har hatt besøk av en fugl i hagen i dag som jeg ikke har sett tidligere. Den er litt mindre enn en Skjære, grått hode med litt svart rundt øynene. Nebbet er kort og gult, litt svart på tuppen. Vingene er mørk brune, mens buken er lysere spraglet, et mønster som ender i en "spiss" oppover mot halsen. Den satt i et tre i hagen hvor den spiste noen store røde bær. Skal prøve å få tatt et bilde om den kommer tilbake.
Er spent på svar :)
K. (17.01.2007)
Svar:
Hei!
Det er mye i din beskrivelse som tyder på at du kan ha sett en gråtrost. Større fugler som spiser bær på denne tida av året er gjerne troster, og din beskrivelse passer best til gråtrost. På nettstedet under kan du se bilde av en gråtrost. Send oss gjerne et bilde hvis ikke vårt forslag kan stemme.
http://www.miljolare.no/data/ut/art/?or_id=215Tore Reinsborg (17.01.2007)
Stær
Hvordan ser Stæren ut? Nevn Farge, størelse, vekt, habitat og føde.
Kan du beskrive fuglen sin utbredelse i Norge?
Er fuglen en trekk fugl?
Hvilken nytte har fuglen for oss mennesker?
Gjerne svar så fort som mulig. Vi har et prosjekt :)
Takk.
G. (17.01.2007)
Svar:
Hei!
Stæren er i hekketida en tilnærmet svart fugl med brunrosa bein og lyst spisst nebb. Fjærdrakten har imidlertid metallglans og skinner i grønt og fiolett. Utenfor hekketida er fjærdrakten bestrødd med gulhvite flekker. Dette er fargen på fjærbremmer som stort sett er slitt vekk når hekketida nærmer seg. Nebbet er utenom hekketida mørkt. Lengden er 19-22 cm og de veier gjennomsnittlig 78-81 gram. Stæren finnes i hele landet, og holder til i åpent lende, særlig på dyrket mark, og viser sterk tilknytning til bebyggelse. Den kan da påtreffes fra den ytterste skjærgård til oppe i fjellskogen. Inne i tettere skog trives den ikke. Stæren lever både av animalsk og vegetabilsk føde. Om sommeren spiser den mye insekter, meitemark, snegler og edderkopper, mens den om høsten spiser mye frukt, bær og spillkorn. Stærer som overvintrer spiser mye insekter m.m. som de finner i fjæresonen. Stæren er stort sett en trekkfugl som drar hovedsakelig til Storbritannia om høsten, men en del stær overvintrer fra Trøndelag og sørover Vestlandet. Stæren kommer mennesket til nytte ved at de kan ta en del skadeinsekter, samt underholdningsverdien de gir ved sin sang og at de velvillig tar i bruk fuglekasser i forbindelse med hekkingen. På nettstedene under kan du se bilde av stær, samt lese mer om dens levesett og utbredelse:
http://www.miljolare.no/data/ut/art/?or_id=214
http://www.birdlife.no/fuglekunnskap/fugleatlas/index.php?art_id=194&vis=Tore Reinsborg (17.01.2007)
svarthvit fluesnapper
kan du si hvilken familie fuglen tillhører?
kan du si hvilke kjennetegn fuglen har, f.eks utseende, farger, størrrelse,vekt, habitat, føde
kan du si fuglens utbredelse i norge?
kan du si om fuglen er en trekkfugl
kan du si om fuglen har nytte for oss mennesker
R. (17.01.2007)
Svar:
Hei!
Svarthvit fluesnapper tilhører fluesnapperfamilien (Muscicapidae). Artsnavnet er mest betegnende for hannens utseende, da fargene hos disse går i svart/mørkebrun og hvit. Hunnens farger er mer anonymt gråbrun med hvitere buk, men har som hannene et hvitt/beigehvitt vingefelt. Du kan se et bilde av en hann på nettstedet under. Lengden er 12-13,5 cm og de veier stort sett 12-15 gram. Hunnene veier stort sett noe mer før eggene klekkes enn etter. De kan finnes i allslags skog i hele landet fra lavlandet til fjellskogen, og de lever stort sett bare av insekter (inkl. mye larver) og edderkopper. Om høsten kan de ta en del bær. Arten er en ekte trekkfugl som trekker til Afrika om høsten. De ha nytteverdi for oss mennesker gjennom sin sang og at de velvillig tar i bruk fuglekasser. Dessuten bidrar de med å ta insekter og larver som for noen kan oppfattes som en plage. Du kan lese mer om svarthvit fluesnapper på nettstedene under:
http://www.miljolare.no/data/ut/art/?or_id=527
http://www.birdlife.no/fuglekunnskap/fugleatlas/index.php?art_id=198Tore Reinsborg (17.01.2007)
Svarthvit fluesnapper
Hvor i Norge lever Svarthvit fluesnapperen? Svar gjærne så fort som muligt.
R. (17.01.2007)
Svar:
Hei!
Svarthvit fluesnapper er vidt utbredt i landet, og du kan finne den både i lavlandet og i fjellstrøk hvis det er en viss mengde trær tilstede. Denne trekkfuglen tar ofte fuglekasser i bruk i forbindelse med hekkingen. Du kan lese mer om arten og dens hekkeutbredelse på nettstedet under:
http://www.birdlife.no/fuglekunnskap/fugleatlas/index.php?art_id=198Tore Reinsborg (17.01.2007)
NATTSANGERE
HEI.
BOR I ROGALAND.KRATT ,TRÆR ,KJERR PÅ TOMTA.MASSE FUGLESANG OM NATTEN ,RUNDT OM TOLV -ETTIDEN ER SANGEN PÅ TOPP,NÅ PÅ VINTERSTID.HVA SLAGS FUGLER ER DET?
N.N (16.01.2007)
Svar:
Hei!
Denne vinteren er det registrert mange overvintrende rødstruper i Sør-Norge. Disse hevder vinterterritorier gjennom sang, og de synger ofte om natta. Det er følgelig stor mulighet for at det er en rødstrupe du hører om nettene. Også andre arter som kjøttmeis og blåmeis kan finne på å slå noen sangstrofer om natta, men disse synger helst om dagen.Tore Reinsborg (17.01.2007)
magene til en fugel
hva heter de to magene til en fulg og hva er deres oppgaver
J.W. (16.01.2007)
Svar:
Hei!
Hos fuglene samles først føden i en utposning på spiserøret som kalles kroen. Dette er bare en midlertidig lagringsplass som f.eks gjør det mulig for en fugl å plukke opp en stor mengde frø på kort tid og deretter fly til et sikkert sted hvor den kan sitte å fordøye føden. Deretter går føden via kjertelmagen til kråsen. Kråsen er en muskelmage og vil inneholde småstein som hjelper til med oppmalingen av føden. Det hovedsaklig fugler (f.eks hønsefugler)som lever av tungfordøyelige plantedeler som samler småstein til kråsen. En fordel med fuglenes tarmsystem er at den relativt tunge kråsen er langt nærmere fuglens tyngdepunkt enn kjever og tenner. Dette gjør at fuglen kan bevege seg lettere enn hvis den hadde hatt et like tungt hode som dens krypdyrlignende forfedre.Tore Reinsborg (17.01.2007)
Funnet ringmerket kjøttmeis
Jeg fant i dag en merket kjøttmeis ute i snøen i Tromsdalen. Den har ingen synlige skader, men virker forkommen og klarer ikke å fly. Jeg har tatt den inn i varmen og gitt den brødsmuler, hva skal jeg gjøre med den ?
T. (16.01.2007)
Svar:
Du har gjort riktig ved å ta den inn. Sett den i en pappeske over natta, men forsøk å gi den litt vann. Stikk fingeren i vannet, og løft en dråpe bort til nebbet til fuglen. Stryk det av, og se om den svelger. Gjenta dette noen ganger. Du kan forsøke å gi meisen noen små kjekssmuler, de er kanskje lettere å spise enn brødsmuler når den sitter i en pappeske. Hvis den virker OK i morgen, kan du slippe den. Kanskje har den flydd mot vinduet og fått hjernerystelse, og da trenger den bare å sitte i ro i noen timer. I verste fall kan det ta et par dager før den kommer seg.
Roar Solheim (16.01.2007)
Toppmeis
Hei
Kva må til for å lokke ein toppmeis til fuglekassen og på foringsbrettet?. Kor liker den seg aller best?. Er det mykje av den i Ryfylke i Rogaland?
Ø.R. (16.01.2007)
Svar:
Hei!
Toppmeisa vil i likhet med de fleste andre meiseartene ta solsikkefrø. Talg kan også være god kost for den. Toppmeisa trenger ikke være enkel å få på foringsplassen, og dette kommer av at den holder helst til inne i barskogene, samtidig som den er mer stasjonær i forhold til de andre meiseartene. Toppmeisa kan ofte ta del i meisetogene i skogen om vinteren, men legger ikke ut på større vandringer slik en del av de andre meiseartene kan gjøre. Hvis du bor i et område med furuskog eller barblandingsskog skulle sjansen for å få den i fuglekasse og på foringsbrettet være ganske god. Arten er f.eks påvist hekkende i Sauda kommune Du kan lese mer om toppmeisa, samt finne en fuglekassetabell på nettstedene under:
http://www.miljolare.no/data/ut/art/?or_id=502
http://www.birdlife.no/fuglekunnskap/fugleatlas/index.php?art_id=214
http://miljolare.no/aktiviteter/by/natur/bn4/kassetabell.phpTore Reinsborg (16.01.2007)
Tårnfalk
Fins det tårnfalk på Ganddal i Sandnes kommune, og hvis jeg henger opp en tårnfalk kasse der kan jeg få tårnfalk i den????
A. (16.01.2007)
Svar:
Hei!
Tårnfalken kan finnes både i fjellet og i skogstrakter, og den er også påvist hekkende i Sandnes kommune. Den finnes gjerne i åpnere skog (gjerne gjenstående frøfuruer på hogstflater) med myrområder. På skrinne og soleksponerte furumoer kan firfisla like seg, og dette er god kost for tårnfalken særlig i perioder hvor smågnagerne uteblir. Det kan være et tips å henge kassene i områder du vet det er godt med firfisler. Tårnfalk-kasser bør henges minst 5-6 m over bakken, og heng dem helst i områder hvor det ikke ferdes folk til stadighet. Du kan finne mer informasjon om tårnfalk og fuglekasser på nettstedet under:
http://www.miljolare.no/aktiviteter/by/natur/bn4/storkasser.phpTore Reinsborg (16.01.2007)
Flyge-ekorn
Kan du fortelle meg litt om flyge-ekorn?
M. (16.01.2007)
Svar:
Hei!
Flygeekornet finnes ikke naturlig i Norge, og hovedutbredelsesområdet strekker seg fra Finland og gjennom taigaen i Russland til Kina. Den foretrekker områder (gjerne blandingsskog) med mye hule trær som den bygger reir i, og den føder levende unger. Den har ofte to kull i henholdsvis mai og juni/juli, og den får som regel 2-3 unger i hvert kull. Den er nattaktiv og spiser planteemner som urter, unge kvister, bær, frø og nøtter. Lite er kjent om adferden dens, men det er registrert at hannene prøver å lokke til seg hunner ved hjelp av "sjirpe-lyder". Vi vet ikke hvor gamle flygeekornene kan bli, men de oppnår trolig en alder som er i nærheten av våre egne ekorn som kan bli 10-12 år gamle.Tore Reinsborg (16.01.2007)
hørsel
kan du fortelle litt om øret og hørseleen til fugler??
A. (15.01.2007)
Svar:
Hei!
Fugler har en meget velutviklet hørsel, og ugler er trolig de som hører best av alle. F.eks. kan en lappugle høre bevegelsene til en mus under en halv meter med snø. Fugler har ikke noe ytre øre, og den utvendige øreåpningen er dekket av spesielle fjær som mangler bistråler, sannsynligvis for at lydpassasjen ikke skal hindres. Det indre øret er i oppbygging veldig likt det indre øret hos pattedyrene. Lyden blir i det indre øret registrert av tynne følehår som leder signalene via nerver til hjernen. Disse følehårene sitter mye tettere hos fugler enn hos pattedyr. Pga. dette kan fuglene antagelig skille mellom lyder som forekommer med meget korte tidsintervall. Således er fuglene i bedre stand til å ta i mot mer sammensatt informasjon fra f.eks. fuglesang enn det vi er, siden de kan dele opp sangen i mindre deler. Uglene har i tillegg en skalle-anatomi (øregangene sitter asynkront plassert på kraniet), samt et fjærslør som bidrar til å forbedre hørselen.Tore Reinsborg (16.01.2007)
Trost igjen
I hvilken familie tilhører trosten? Hvilke kjennetegn har fuglen? Kan du si hvor i norge fuglen finnes? kan du si lissom i hvilke fylker den finnes? Er fuglen en trekkfugl? Har Trosten noe nytte for oss mennesker?
N. (16.01.2007)
Svar:
Hei!
Som nevnt som svar på ditt forrige spørsmål, er det mange arter troster. På nettstedene under vil du finne mye informasjon (inkl. kjennetegn og utbredelse) om de forskjellige trosteartene. Trostene er trekkfugler, men en del svarttrost og gråtrost overvintrer årlig. I Norge utnyttes troster i liten grad i forbindelse med jakt og fangst, men de kommer oss til nytte på en annen måte; nemlig gjennom deres sang. Mange trostearter har en svært variert og vakker sang, og vil for mange ha stor underholdningsverdi om våren og sommeren.
http://www.birdlife.no/fuglekunnskap/fugleatlas/
http://www.miljolare.no/data/ut/tema/?t=planterogdyrTore Reinsborg (16.01.2007)
Trost
Jeg lurer på hva trost heter på latinsk.
N. (16.01.2007)
Svar:
Hei!
Trostefugler tilhører en familie som heter Turdidae på latin. I tillegg til f.eks gråtrost, måltrost og andre arter som heter noe med trost i navnet, så er det en rekke mindre fugler (småtroster) som også tilhører denne fuglefamilien. De egentlige trostene (stortroster) har slektsnavnet Turdus, og blant disse finner vi gråtrost som heter Turdus pilaris på latin. Blant småtrostene finner vi vanlige norske fugler som rødstrupe, blåstrupe, rødstjert, steinskvett og buskskvett.Tore Reinsborg (16.01.2007)
hekking
Hei!
Takk for svaret.
Eg lurer på ein ting til. Eg har 15 fuglekasser. I fjor fekk eg ikkje så mange som eg hadde håpa på. Forige vinter var hard for småfuglane. Før om åra har eg fått meste bare kjøttmeis. Men i fjor fekk eg fluesnapper i alle untatt ein. den var det kjøttmeis i. Kvifor kom det så få meiser i kassene selv om det krele med meiser på fuglebrettet for nå?
Eg håpar på svar
takk
Ø.R. (15.01.2007)
Svar:
Hei!
Det er ikke noe enkelt svar på dette, men de lokale hekkebestandene av meiser vil variere noe fra år til år. Særlig i kalde og snørike vintre kan mye av meisene omkomme, og således vil det være færre fugler som går til hekking påfølgende vår. Om høsten vil det kunne komme inn meiser til området langveisfra, da særlig ungfuglene trekker vekk fra det området de er klekket.Tore Reinsborg (16.01.2007)
utdannesle
Jeg lurte på hvor og hvordan man får utdannelse som ornitolog? Hvor lang studie er det?
Mvh
Renée Ingeberg
R.I. (15.01.2007)
Svar:
Hei Rene!
Her finner du forløpet til en tilsvarende utdannelse her:
http://miljolare.no/fuglevennen/sporsmal/?q=8%2C10%2C1&term=ornitologi&send=S%F8k%21
Selve studien tar med forventet progresjon fem år fra du begynner på universitetet.Frode Falkenberg (16.01.2007)
Uvanlig svarttrost.
Min sønn og jeg bor i Oslo ved Ullevål stadion og har en liten rekkehushage. Vi forer fugler hele vinteren og i den travle vårsesongen. Vi forer med meiseboller, peanøttposer(fuglepeanøtter)og en blanding av hakkede epler, brødbiter, rosiner og villfuglblanding+ litt olivenolje. Særlig svarttrostene er glad i dette. Nå har vi fått en uvanlig svarttrost på besøk, den har svart kropp, er kanskje litt større og har noe rundere kropp enn vanlig, men hodet og halsen er svart- og hvitprikket! Nebbet er oransje som vanlig. Den er i fin form og vital og omgås de andre fuglene. Er dette en egen trosterase eller er det en mutasjon ? Har alltid vært interessert i dyr og natur og observerer mye av dette, men har aldri sett noe lignende. Har noe lignende blitt observert, og kan dere fortelle oss det som er å vite om fenomenet?
A.J.Ø.T. (15.01.2007)
Svar:
Det høres ut som om du har fått besøk av en svarttrost hann som er delvis albino, såkalt partiell albinisme. Dette er ikke uvanlig hos en del fugl, og det ser ut til at troster er en av gruppene hvor fugl ofte kan ha noen eller flere hvite fjær. Hvis fuglen er helt albino, er den helt hvit med røde øyne. De som har enkelte hvite fjær, har normalt fargede øyne.
Hos kråker og skjærer kan en ofte se enkelte fugler med mye hvitt i vinge- og stjertfjærene. Dette er ikke labinisme, men mangel på fargepigment mens fjærene vokste ut. Det skyldes matmangel under ungeperioden. Ved neste fjærskifte kan disse fuglene få normal fjærfarge. Helt eller delvis albino fugler beholder sin hvite fjærfarge selv etter fjærfelling.Roar Solheim (15.01.2007)
Fugler
Hva er det som kjennetegner fuglene?
N.N (15.01.2007)
Svar:
Hei!
De viktigste karakteristika til fugler er at de har nebb, hule bein, fjær og legger egg. Videre kan de fleste artene å fly. De er en videreutvikling fra de forhistoriske flygende øglene.Tore Reinsborg (15.01.2007)
Svaner som overvintrer.
Vi observerte et svanepar med en unge i dag. Har de begynt å overvintre i Nord Norge nå ? I Skånland Kommune, Sør-Troms.
De lå på havet ved en elveos. Fullt snøvær.
De holder til her om sommeren også. Vil de klare å overleve vinteren ?
G.H.H. (14.01.2007)
Svar:
Hei!
En del sangsvaner overvintrer så langt nord som i Troms, og de nordligste områdene hvor den overvintrer er i området Tromsø-Lyngen. De fleste overvintrer imidlertid fra Trøndelag og sørover. Så lenge de finner føde, skulle de nok ha gode muligheter til å overleve vinteren.Tore Reinsborg (15.01.2007)
foring
Hei. eg er medlem av fuglevennen. foringsplassen min ligger under takket på huset mitt. Kan eg da fore fuglene i regn og mildvær?. Foret blir ikkje våt.
Eg håpat på svar.
takk
Ø.R. (14.01.2007)
Svar:
Hei!
Det virker som du har plassert fôringsplassen din på et lurt sted, da det er bra å holde fôret så tørt som mulig. Du vil da også kunne unngå at fôret snør ned. Fordelen med å holde fôret tørt, er at faren for spredning av fuglesykdommer (f.eks) salmonella reduseres. Har du først startet å vinterfôre fuglene, vil vi anbefale deg å fôre også i mildværsperioder.Tore Reinsborg (15.01.2007)
Promper fugler?
Jeg har en søt undulat.
Jeg lurer på om den får luft i magen så den promper?
Jeg har aldri hørt den prompe, men den sier bæsjegutt.
K. (13.01.2007)
Svar:
Hei!
I forbindelse med fordøyelsen, vil det hos de fleste (om ikke alle) dyr, bli utviklet tarmgasser. Undulater er sikkert ikke noe unntak.Tore Reinsborg (15.01.2007)
tiur
Vet du en plass på Helgeland hvor det er stor mulighet for å få se storfugl? Og når på året?
T. (12.01.2007)
Svar:
Hei!
På Helgeland finnes storfugl (tiur/røy), men du bør nok oppsøke områder med barskog i de indre strøkene for å få sett den. Ute ved kysten er nok skogen for lite utbredt og glissen til at den vil like seg. F.eks vil nok store områder i Vefsn, Grane og Hattfjelldal kunne ha en del storfugl. Storfuglen trekker ikke ut av landet om vinteren, og om vinteren beiter den mye furunåler. Om vinteren kan du således være heldig å se den i områder med store gamle furutrær som den beiter på. I resten av året utgjør blåbær en viktig del av kosten. Det kan følgelig være et tips å oppsøke områder med mye blåbær-planter for å få sett den. Du kan lese mer om storfuglen og dens utbredelse på nettstedet under:
http://www.birdlife.no/fuglekunnskap/fugleatlas/index.php?art_id=187Tore Reinsborg (15.01.2007)
"Kråkedagen"
Hvorfor er 7.mars "Kråkedagen"? Ble kråkene regnet som trekkfugler tidligere og kom tilbake den dagen eller er det en helt annen grunn til at de har sin egen dag?
G.R.J. (11.01.2007)
Svar:
Hei!
"Kråkedagen" er mer et folkloristisk fenomen enn biologisk. I store deler av Norden tok man varsler av kråka på denne dagen. Flakset kråka voldsomt med vingene, jublet bonden - for nå skulle det bli mye poteter, kål og andre grønnsaker til høsten. Videre skulle kråka hoppe på skaren på kråkedagen.Tore Reinsborg (15.01.2007)