Spør en ornitolog
Her kan du stille spørsmål om ville fugler og få svar fra en ornitolog. Om du laster opp et bilde av en fugl som du vil ha hjelp til å artsbestemme, så er det viktig å skrive hvor og når bildet ble tatt. Husk også å søke etter gamle svar, da vi ikke nødvendigvis gir nye svar til allerede stilte spørsmål.
Still et nytt spørsmålBesvarte spørsmål
Alle / fugleforing / trekkfugler / fuglekasser / sjeldne fugler og identifikasjon / økologi og atferd / sykdom og skader / ringmerker / spor og sportegn / diverse
Viser 49 222 til 49 271 av totalt 49 767 spørsmål «forrige neste»
trostunge
hei noen barn fant en trost unge som falt ut av et reir.De kom og leverte den til meg og lurte på om jeg kunne hjelpe den...er veldig glad i dyr så jeg vil gjør et forsøk..den har nesten alle fjærene å prøver å fly så tror ikke det er mange dagene før den er klar...
Lurte på hva jeg kan fore den med og hvor ofte,hvor mye?har hørt at de kan ha kattunge boksemat?
Håper på svar,vil gjerne at den overlever..
E. (25.05.2006)
Svar:
Proteinrik kost er viktig når ungen er liten. Det vil si at den godt kan like insektlarver og meitemark.
Frode Falkenberg (26.05.2006)
Sangere i Romsdalsregionen??
Hei, hvilke sangere finner man hekkende i Romsdal??
H. (24.04.2006)
Svar:
Du kan gå inn på Norsk Ornitologisk Forening sin nettside og hente ut informasjon om alle hekkende norske fuglearter (med kart). Direkte link til atlaset er http://www.birdlife.no/fuglekunnskap/fugleatlas/.
Frode Falkenberg (26.05.2006)
Due sort!
Hei. Her jeg bor har vi bare ring duer stort sett vi bor i nord trøndelag i en liten bygd. Men idag har vi observert en ny due som er lysebrun. Og ganske tam. Hva slags due er det? Den er mindre en ringduen som er ganske store. Denne har samme størrelse som by duer..eller skogduer som de kanskje heter. Takknemlig for svar.
B.B. (24.05.2006)
Svar:
Enten har du sett en lysebrun fargevariant av bydue (som forekommer), eller så kan det kanskje være en tyrkerdue. Mer om tyrkerdue kan du lese på http://miljolare.no/data/ut/art/?or_id=3750.
Frode Falkenberg (26.05.2006)
Antall fuglearter
Hvor mange arter fugl regner man som "norske"?
Og hvor mange mener man det finnes per i dag i verden?
M.L. (12.05.2006)
Svar:
Det har blitt påvist omtrent 260 forskjellige hekkende arter i Norge, mens det fram til og med 2004 blitt observert hele 469 forskjellige arter i Norge.
På verdensbasis finnes det i overkant av 10000 fuglearter, der over 10% av artene er kategorisert som truet.Frode Falkenberg (26.05.2006)
Fugle mobbing
Hei.
Jeg leste et svar der du fortalte om fugle mobbing. Fugler som samler seg og mobber feks ugler. Har du noen bra linker der jeg kan lese mer om dette?
N.N (02.05.2006)
Svar:
Et bra sted å starte er på RSPB sine nettsider. De er på engelsk, men her finner du mye god informasjon om mobbing: http://www.rspb.org.uk/birds/advice/mobbing/
Frode Falkenberg (26.05.2006)
Hønsehauk
jeg trenger alt jeg kan få vite om Hønsehauken. som vingespenn, hurtighet, syn, økosystemet som fuglen er med i, fiender og bytter, osv...
håper du kan svare så fort som mulig.
takk
E. (12.05.2006)
Svar:
Jeg foreslår at du stikker innom et bibliotek og finner ei fuglebok. Der får du nok svar på dine spørsmål. I mellomtiden kan du lese litt på http://miljolare.no/data/ut/art/?or_id=213 og http://www.birdlife.no/fuglekunnskap/fugleatlas/index.php?art_id=82.
Frode Falkenberg (26.05.2006)
humlekolibri
hur mycket väger äggen
N.N (04.04.2006)
Svar:
De minste kolibriartene har egg som veier mindre enn et halvt gram!
Frode Falkenberg (26.05.2006)
Nøttekråke
Hvor sjelden er nøttekråke? Flere ganger sommeren 05 så jeg et par som hoppet rundt i trærne i Gymnasparken i Lillehammer. Har aldri sett fuglen tidligere, og kjøpte meg fuglebok umiddelbart for å sjekke ut hvilke art det var... det var et artig syn! De var kvikke og effektive.
H.S. (22.05.2006)
Svar:
Før 1995 var nøttekråka kun å finne ved Oslofjorden og på Vestlandet. På midten av 90-tallet invaderte østlige nøttekråker store deler av landet. Noen av disse fuglene returnerte ikke til Russland, men begynte å hekke hos oss. I dag finner man levedyktige bestander av nøttekråker flere plasser i Sør-Norge. Les mer om nøttekråka fram til 1995 på http://www.birdlife.no/fuglekunnskap/fugleatlas/index.php?art_id=131, samt litt om de nye østlige hekkefuglene på http://cyberbirding.uib.no/photo/n_caryocatactes_02.php.
Frode Falkenberg (26.05.2006)
foring
Jeg forer fuglene med solsikkefrø,kan jeg fore hele året,eller bør jeg slutte når de får unger.
K.S. (21.05.2006)
Svar:
Du kan fore hele året. Mange av de artene som tiltrekkes foringsbrett benytter uansett annen mat til sine nyklekte unger. Da er det som regel insektlarver og andre evertebrater som er hovednæringen. I denne fasen er det viktig for ungene å få godt med proteiner, noe insekter inneholder mer av enn frø av ymse slag.
Frode Falkenberg (26.05.2006)
Nattsanger
Vi bor på landet, langs et 3 mil langt ferskvann.
De siste 2 ukene, ca. siden 8. mai er vi blitt holdt våkne hele nettene av en fugl som "synger" hele natten.
Den starter i 23-tiden på kvelden når all annen fuglesang har opphørt, og gir seg ikke før i 4-tiden på morgenen når andre fugler våkner til liv. Den sitter alene i et tre en eller annen plass nedenfor huset. Det er langt i fra noen vakker sant. Det er en helt monoton lyd, likt hele tiden og uten pause. Min mann har bodd her i over 50 år, og kjenner veldig godt de fleste fuglene når de synger. Denne har han imidlertid aldri hørt før. Det er ikke en nattergal, for den lyden kjenner vi igjen.
Hva kan det være?? Er det ender som som holder det gående slik om nettene??
K og M
N.N (22.05.2006)
Svar:
Det høres ut som om du har hørt en gresshoppesanger. Om lyden stemmer, er beskrivelsen av fuglens oppførsel meget passende. Lytt på gresshoppesanger fra denne siden (alfabetisk sortert): http://cyberbirding.uib.no/nof/galleri/lyder.php
Frode Falkenberg (23.05.2006)
Rovfugl
Hvor tungt kan egentlig en ørn (havørn) løfte?
C.A. (19.05.2006)
Svar:
Havørnas næringsemner ligger i vektområdet fra 100 gram til opptil 8 kilo. Normalt tar de bytter på under 2,5 kilo.
Frode Falkenberg (23.05.2006)
Havørn
Hei.
Jeg oppdaget den 17. april en utklekt havørnunge. Dette er vel litt tidlig? Har ikke besøkt reiret etter det før i går (20. Mai). Lå da lenge å beskuet en av de voksne rev biter av et rådyrkje. Tok masse bilder og film. Når jeg kom hjem og fikk studert bildene litt nermere, oppdaget jeg et hvitt egg.. Er det mulighet for at de har lagt et nytt egg når de var så tidlig ute med det første?
O. (21.05.2006)
Svar:
Det er nok tvilsomt. Egget er trolig ubefruktet, og det har blitt liggende i reiret. Skulle en ny havørnunge komme til verden en måned etter den første, så ville den ikke hatt mye å stille opp med mot sin større bror eller søster. Det er sterk konkurranse mellom søskenene i et ørnereir.
Frode Falkenberg (23.05.2006)
fuglelyder på cd
Vet at det finnes en slik cd å få kjøpt, men ikke hvor..
L.K. (22.05.2006)
Svar:
På nettsidene http://www.naturogfritid.no/ finner du et komplett utvalg av de cd'ene som er aktuelle i Norge.
Frode Falkenberg (23.05.2006)
Skadet svale
Hei. På en sykkeltur rundt østensjøvannet i Oslo idag fant vi en skadet svale som satt i en busk rett ved veien. Den har et skadet øye som ser ut til å være ødelagt. Det kom et par blod-dråper ut av øyet, og den satt der på greinen og hvilte. Den reagerte ikke stort når vi tittet nærme på den. Vi forbarmet oss over den og tok den under våre vinger. Var det galt av oss?
Foreløbig har vi den i en liten kasse så den skal få hvile, og med tilgang til vann.
Hvilken sjanse har en svale med ett øye til å overleve? Hva spiser de og hva anbefaler du oss å gjøre? Hilsen Heidi
H. (22.05.2006)
Svar:
Svalene jakter med øynene og er avhengige av de for et effektivt utbytte. Ta evt. kontakt med din lokale veterinær for å høre om ytterligere pleie.
Frode Falkenberg (23.05.2006)
fugler
hvilkene fugler er i Norge hele året?
S. (03.05.2006)
Svar:
Det er en god del arter som er i Norge gjennom hele året. Dette er fugler som kalles standfugler. Noen eksempler på slike kan være kjøttmeis, løvmeis, svartspett, kattugle og gråspurv.
Frode Falkenberg (22.05.2006)
Ørn/katt
Vi har hytte på Hitra i Sør-Trøndelag. Vi ser ofte ørn rundt hytta. Jeg antar at det er fiskørn og havørn. Vi har fått oss katt som nå er snart 1 år som pleier å være med på hyttetur. (den er ikke så stor). Vi er redde for at ørn kan ta katten vår, er det noe som kan skje?
Har lest at kongeørn kan ta små rev og slikt, men kongeørn er det vel ikke på Hitra.
E.A. (16.05.2006)
Svar:
På Hitra finner du bare havørn. Havørna er nok fullt kapabel til å ta en katt, men foretrekker nok helt andre byttedyr som f.eks. sjøfugler og fisk.
Frode Falkenberg (22.05.2006)
Lokkelyder
Er det mulig å lokke kattugla? Evnt tips til klokkeslett, sted o.l?
N.N (20.05.2006)
Svar:
Det er fullt mulig å lokke på kattugla ved å plystre en kattugleliknende lyd til den. Husk forøvrig at man bør unngå å forstyrre fuglene i hekketiden.
Frode Falkenberg (22.05.2006)
fugler
hvilken fugel er norges tyngste fugl ?
A. (13.05.2006)
Svar:
Knoppsvanen er norges tyngste fugl. Den kan veie opptil 22,5 kilo (Haftorn 1971)!
Frode Falkenberg (19.05.2006)
kjøttmeis egg
hei vor lenge ruger kjøttmeismor på egga jeg har er kjøttmeis egg i jorbærglass
S.L. (14.05.2006)
Svar:
Kjøttmeisa har en rugetid på omtrent 14 dager.
Frode Falkenberg (19.05.2006)
Fokstumyra
Hvilke fuglearter hekker ved Fokstumyra i Dovrefjell og hvor mange???
S. (14.05.2006)
Svar:
Du kan lese mer om fuglene på Fokstumyra i en brosjyre som Fylkesmannen i Oppland har gitt ut: http://www.nasjonalparker.org/besokssentra/data/inasjonalparker355.pdf
Frode Falkenberg (19.05.2006)
Hakkespett
si meg noe fakta om hakkespetten?
N.N (18.05.2006)
Svar:
Mer om hakkespettene finner du her: http://miljolare.no/data/ut/art/?or_id=3330. Du kan også hente ut infomasjon på nettsidene til Norsk Ornitologisk Forening (artene ligger sortert alfabetisk i rullegardinen): http://www.birdlife.no/fuglekunnskap/fugleatlas/
Frode Falkenberg (19.05.2006)
Rar lyd
Finnes det fugler som høres ut som hunder som bjeffer?
S. (19.05.2006)
Svar:
Slaguglesangen blir ofte beskrevet som hundebjeff. Det er riktignok en meget sjelden art i Norge, som kun finnes i passende habitater langs Svenskegrensa fra Hedmark til Nord-Trøndelag.
Frode Falkenberg (19.05.2006)
Tyrkerdue
Hei!
Vi var ute å gikk en tur her i nærmiljøet, da vi fant en død tyrkerdue!!
Dette er en fugl vi aldri har sett før, men det vi lurer på, er hvor utbredt den egentlig er her i Midt-Norge(Levanger, Nord Trøndelag)?
A.G.H. (20.04.2006)
Svar:
På Levanger har tyrkerdua blitt en sjeldenhet de siste ti åra. Fram til og med 1992 hekket den fast i Staupshaugen, men siste observasjon derifra skriver seg fra 1995. På 1980-tallet ble den ofte også sett på Bruborg. De siste åra er det bare sporadiske observasjoner av den i Levanger. På Verdal har den hekket inntil nylig, men er nok på retur der også. På Verdal er den stort sett observert ved Verdal mølle (nå nedlagt), samt i villahagene rundt Verdal ungdomskole og i sentrum. De største antallene av tyrkerdua blir nå registrert på ytterkysten i Rørvik-området i Vikna kommune. I Sør-Trøndelag er det noen sparsomme restbestander i Trondheim og Ørland kommuner. Trolig er det mindre enn 50 hekkende par igjen i begge Trøndelagsfylkene tilsammen.
Tore Reinsborg og Magne Myklebust (18.05.2006)
Informasjon om sothøne
Jeg lurer på hvorfor det er så lite litteratur om sothøna..Skriver en oppgave om den nå men finner lite informasjon. Hvor gammel kan en sothøne bli? Hvor mange egg legger den?
Hilsen marianne
M. (13.05.2006)
Svar:
Ei ringmerket nord-amerikansk sothøne var 22 år og 4 måneder da den ble kontrollet. Andre ting om sothøna kan du lese mer om på: http://miljolare.no/data/ut/art/?or_id=522 og http://www.birdlife.no/fuglekunnskap/fugleatlas/?art_id=175
Frode Falkenberg (16.05.2006)
Svartsvane
Hvor sjeldent er egentlig svartsvane?
Er det mere vanlig andre steder i verden en Norge?
Har tatt noen bilder av den, er dette av interesse (Kun mobilbilder)?
M.O.H. (24.04.2006)
Svar:
Svartsvanen finnes naturlig i Australia og på New Zealand. Fuglene som sees i Europa er satt ut av mennesker, og stammer gjerne fra parker og zoologiske hager.
Frode Falkenberg (16.05.2006)
kråker
Hei
var i dag ute på gården og pløyde en bakke, rundt meg gikk det da en flokk med små kråker som eg fann ut var kaie, men midt i den flokken var det en voksen kornkråke, hvor vanlig er desse artene på vestlandet, har aldri sett dem her før.
Hadde forøvrig også eit par nøttekråker her i hele fjor høst.
I. (03.05.2006)
Svar:
Kornkråka er en fåtallig art på Vestlandet. Arten hekker ikke her, men opptrer i begrenset antall fra oktober til april/mai. De hekker kun ved Mjøsa og i Trondheim i Norge. I Hordaland fylke sees det gjennomsnittlig 15 kornkråker per år.
Frode Falkenberg (16.05.2006)
fargene
hva betyr fargene som fuglene har, og hva er førskjellen på fargene på hann og hunn fugl,? hvorfor?
T. (28.04.2006)
Svar:
Fuglenes farger fungerer som signaler. Innen en art er det variasjon på hvor sterke fargene på individene er. Noen ganger kan en sterk blåfarge vise at en hann er mer forplantningsdyktig enn en hann med svakere blå farge. Andre kan ha farger som viser dominansforhold mellom individene. Fargene kan også signalisere hvordan helsetilstanden til individet er.
Normalt er hannene sterkest farget hos fuglene. Det er fordi de må signalisere for sine kvaliteter ovenfor både hunner og hanner. Hunnene velger gjerne hann blant annet ut fra fargene, og da er det viktig for hannen å vise seg fram. I tillegg fungerer fargene som advarsler på styrken til hannen, når andre hanner kommer inn på territoriet hans. Hos de få artene der hunnen har sterkest farger, som f.eks. boltit og svømmesnipe, er dette mønsteret motsatt. Hunnene spiller og tiltrekker seg hanner, samtidig som de forsvarer territorier.Frode Falkenberg (16.05.2006)
Isfugl i saltvann
Hei, jeg bor et sted ved kysten i østfold der vannet aldri fryser om vinteren pga tidevannet. Der har jeg med jevne mellomrom observert opptil 5 isfugler om vinteren..
Er dette blitt en vanlig fugl her nede eller ?
N.N (16.04.2006)
Svar:
Isfugler er ikke vanlig noen steder i Norge, men noen ytterst få par kan hekke på Sørøstlandet om sommeren. Når det er strenge forhold om vinteren kan isfugler samles ved isfrie elver, bekker, råker eller i tidevannssoner som du beskriver. Normalt foretrekker de riktignok å være alene i denne perioden.
Frode Falkenberg (12.05.2006)
Stilits?
Hei.
Vi bor på Ankenes litt sør for Narvik. Vi har en foringsplass for småfugl i hagen, og første påskedag fikk vi besøk av en fugl som vi ikke har sett før hos oss. Vi fant ut at gjesten måtte være en stilits. Er dette en vanlig fugl i Nord Norge?
M. (18.04.2006)
Svar:
Stillitsen er så absolutt ingen vanlig art så langt nord. De hekker hos oss på Sørøstlandet, men sees om vinteren i store deler av Sør-Norge. Fra Norsk vinterfuglatlas (2006) kan man lese at det kun var et vinterfunn i Nordland i perioden 1995-2003! I samme periode var det ingen funn i verken Finnmark eller Troms.
Frode Falkenberg (12.05.2006)
Sjøfuglen
Hvorfor blir ikke sjøfuglens fjær våte når den dykker?
S. (03.04.2006)
Svar:
Sjøfuglene steller mye med fjærdrakta si for å holde den tørr. De "smører inn" fjærene med en slags olje som de har i en kjertel nederst på ryggen (gumpen), som i sin tur gjør at vann ikke trenger inn til kroppen.
Frode Falkenberg (12.05.2006)
Fuglekasse for dompapp
Hei
Får man dompappen til å hekke i fuglekassa, og i så fall,- hvilke mål skal det være på kassen?
N.N (08.05.2006)
Svar:
Jeg har ikke hørt om tilfeller der folk har fått dompap i ei fuglekasse, og har dermed ikke noen mål på slike. Dompapen foretrekker å lage små kvistreir i bartrær der de legger eggene sine.
Frode Falkenberg (12.05.2006)
Trekkfugler som flyr over Himalaya
Vi jobber med trekkfugler på 3- og 4. trinn ved Åttekanten skole på Hvaler . Vi lurer på om det er tilfelle at noen fugler kan passere Himalaya ? Det høres veldig høyt , men vi tror det kan være en seiler?
A.G. (28.03.2006)
Svar:
Det er flere arter som passerer Himalaya når de trekker mellom vinter- og sommerkvarterene. Den mest kjente er kanskje stripegåsa, som har ruten sin over denne fjellkjeden.
Frode Falkenberg (12.05.2006)
Alder på Knoppsvaner
Vi bor i Knivsvik ved Holmsbu på Hurumlandet. Vi kjøpte her for ni år siden. I denne perioden har det hekket en svanepar (på øya Bjørnskjær). I følge han vi kjøpte av - var det en annen hann - som ble slått ihjel (var aggresiv). Hunnen tok en ny make. Det er derfor grunn til å tro hunnen var minst 4-5 år gammel da. Dette parret har hatt inntil syv unger (det meste som er vokst opp er seks). I fjor hadde de ingen unger. Parret holder alle andre svaner borte fra området. Det er endel Canadagjess i området. Stort sett går dette greit, men det hender det er slosskamp også mellom disse.
Det er en mulighet for at det har vært utskifting i parret - men vi synes ikke det er sannsynlig - da vi følger dem ganske tett.
Vårt spørsmål er - hvor gammel kan en knoppsvane bli?
A.B.H.M.P. (01.05.2006)
Svar:
Knoppsvanene kan bli opptil 20 år i vill tilstand. I fangenskap kan de bli nærmere 40 år!
Frode Falkenberg (12.05.2006)
kjøttmeis
hei fins det en video om kjøttmeis unger
S.L. (10.05.2006)
Svar:
Du kan følge med på et på webkamera, der det etterhvert vil komme unger ut av egga: http://www.littavalt.com/am/joar.htm
Frode Falkenberg (12.05.2006)
venter på leieboere!!
Er det lurt å legge gress i bunnen av fuglekasser før du henger dem opp, eller vil dette føre til at fuglene ikke flytter inn fordi de tror kassen er bebodd?
K. (03.05.2006)
Svar:
Det har strengt tatt ikke noe å si om du legger i gress eller ei før hekkesesongen. Fuglene bygger uansett reir oppå det som ligger der, og vet fort om en kasse er bebodd når de sjekker dem. Når du renser kassene om høsten kan du godt putte litt gress eller bark i kassen, slik at fuglene som overnatter i de om vinteren får litt ekstra isolasjon.
Frode Falkenberg (12.05.2006)
Stokkand reir
Hei
Jeg har funnet flere stokkandreir med egg i.De er oftest plasert på en høyde med god oversikt over vannet. Er det vanlig, eller er det forskjellig reirplasering fra vann til vann?
A. (03.05.2006)
Svar:
Man kan finne stokkandreir på de merkeligste plasser, men plasseringen som du skisserer er nok av den mer vanlige typen.
Frode Falkenberg (12.05.2006)
Bokfink på vinduet
Vi har en bokfink som om igjen og om igjen flyr på vinduet og dytter eller kakker. Hva kan årsaken være til det. Kan det være speilbildet som oppfattes som en rival?
J.H. (04.05.2006)
Svar:
Det stemmer! Se forøvrig svaret jeg ga på tilsvarende oppførsel hos blåmeis: http://miljolare.no/fuglevennen/sporsmal/?q_id=1712
Frode Falkenberg (12.05.2006)
fugler
hvorfor kan fugler fly???
N.N (09.05.2006)
Svar:
Det er en tilpasning som evolusjonært har gjort at fuglene regnes som en av de mest suksessrike dyregruppene i verden. De har kolonisert stort sett hver avkrok på kloden, og utviklet egenskaper som passer de miljøene de lever i. Flygingen er viktig for bl.a. næringssøk, forflytninger mellom vinter- og sommerkvarter, kurtise, predatorvern osv.
Frode Falkenberg (12.05.2006)
duer
har funnet en due som er blitt angrepet av en annen fugl og den er blitt skadet i den ene vingen. vingen ligger lengre neden enn den "friske" og duen kan ikke fly, men greier å "strekke" på den. han spiser også veldig lite, så jeg er bekymret for om den kommer til å sulte i hjel..:( hva bør men gjøre da som vil ver best for duen?
I. (11.05.2006)
Svar:
Du må sjekke om vingen er knukket. Hold samtidig på vingeknoken og ved basis av vingen (nærmest kroppen), og se om det er "slark" noen plasser. Om den er knukket må du ta kontakt med veterinær. Siden dua di beveger på vingen kan det tyde på at den er strukket. Da vil fuglen normalt komme seg etter noen dager, såfremt du får gitt den mat og vann.
Frode Falkenberg (12.05.2006)
stokkand
Vi holder på med en eksamensoppgave. Jeg lurer på når stokkender pleier å legge egg. Vi ahr funnet mye info om stokkanden, men ikke når den legger egg.
K. (12.05.2006)
Svar:
I Sør-Norge legger stokkanda eggene sine i april, men det forekommer at de starter allerede i mars. Lenger nord i landet er mai den store måneden for egglegging. Det hender også at de kan legge egg i juni, men da dreier det seg for det meste om hunner som har mistet sitt første kull.
Frode Falkenberg (12.05.2006)
Spørsmål om fugl
Hva er gjennomsnittsalderen på en stokkand?
E.S. (02.05.2006)
Svar:
Det er litt vanskelig å svare på, da de fleste dør i løpet av sitt første leveår. Om de overlever det første året kan de derimot bli riktig gamle, gjerne mer enn ti år.
Frode Falkenberg (12.05.2006)
Trane!
Hei, så en flokk med 12-20 traner på et jorde ved E6 sør for Trondheim. Var et utrolig flott skue. Kan du fortelle meg mer om hva tranene driver med for tiden?? Er dette fugler som nå hekker, og hekker de i kolonier??
H. (02.05.2006)
Svar:
Tranene hekker gjerne på høyereliggende skogsmyrer og på fjellmyrer hos oss. De fuglene du ser som er samlet i flokker i lavlandet nå er nylig ankomne trekkere som venter på at snøforhold skal bli bedre på hekkeplassene. I mellomtiden eter de seg fete igjen etter å ha flydd fra f.eks. Spania. Tranen hekker ikke i kolonier.
Frode Falkenberg (12.05.2006)
Blåmeis med altoppslukende interesse for vinduer
En blåmeis tilbringer tilsynelatende alle døgnets våkne timer med å fly til og fra, samt saumfare vindusflatene(spesielt én) utenfor min stue. Dette har den gjort i en uke nå, den lar seg ikke jage bort i mer enn få minutter av gangen. Jeg hadde tilsvarende tilfelle for et par år siden. Hva kan dette skyldes? Kan noe gjøres for å stoppe den? Vet ikke om den i det hele tatt tar til seg føde.
K. (08.05.2006)
Svar:
Den reagerer helt sikkert på speilbildet av seg selv, og oppfatter det som en inntrenger i territoriet sitt. For å få den bort derfra bør du dekke til den delen av vinduet hvor meisen sitter. Fuglen tar nok helt sikkert til seg føde, selv om individer i denne fasen (territoriehevding, sang osv...) tar til seg mindre føde enn ellers i året.
Frode Falkenberg (12.05.2006)
antall fugle arter
hvilken 10 fugle arter er det mest av i norge?
T. (03.05.2006)
Svar:
Jeg kan dessverre ikke sette opp en ti på topp liste til deg, men de tre spurvefuglartene løvsanger, bokfink og heipiplerke er våre mest tallrike hekkefugler.
Frode Falkenberg (12.05.2006)
hvorfor
hvorfor komm det fugleinnfluensa
B. (05.05.2006)
Svar:
Det finnes mange typer fugleinfluensa, akkuart som influensa hos oss mennesker. Den aggressive typen som du sikkert tenker på, H5N1, har sitt utspring i fugler som holdes av mennesker (f.eks. høns og ender). Disse fuglene lever svært tett, og gir gode muligheter for influensaen til å spre seg mellom individene. Under naturlige omstendigheter ville ikke denne typen influensa ha overlevd lenge i naturen, da det tar livet av verten sin for fort.
Frode Falkenberg (12.05.2006)
fugleegg
vi fant et ødelagt fugleegg ved foten av ei furu (april06). Det var helt hvitt som hønseegg, mindre, men større enn egg til f.eks. spurv, tror vi. Vi bor i et typisk villastrøk (nær en liten skog).
Har du forslag?
R.L. (30.04.2006)
Svar:
Det kan virke som om du har funnet et due-egg. De er hvit, men mindre enn hønse-egg. Duene starter hekkinga tidlig, og trives i villastrøk.
Frode Falkenberg (12.05.2006)
Toppand
Er toppand en vanlig hekkefugl på vestlandet? hvilken type vann liker den best?
N.N (03.05.2006)
Svar:
Toppanda er en utpreget ferskvannsfugl i hekketiden. Den finnes hekkende i varierende tettheter på Vestlandet, både i fjellet og i lavlandet.
Frode Falkenberg (11.05.2006)
fugle lyder på internet
Hei jeg jobber på Mansta Barne skole i fredrikstad. Jeg lurer på hvor jeg kan finne fugle luder på internet til undervisning for en 3kl? Mvh Petter Kjerre
P.K. (08.05.2006)
Svar:
På nettstedet "Fugler i Hordaland" finner du over 300 forskjellige arter presentert med korte MP3-filder. Still inn avspilleren slik at de looper låtene. Siden med lydene finner du her: http://cyberbirding.uib.no/nof/galleri/lyder.php
Frode Falkenberg (11.05.2006)
Linerle
Hvor legger linerle eggene
N.N (08.05.2006)
Svar:
Linerla liker å gjemme reiret inne i forskjellige former for sprekker og hull, og kan noen ganger også hekke i en fuglekasse.
Frode Falkenberg (11.05.2006)
Blå meisen
Hvorfor er blåmeisen så liten?
L. (08.05.2006)
Svar:
Noen fugler er små, mens andre er store. De spiser forskjelig mat og de lever på forskjellig måte. Blåmeisa og de andre meisene er små fugler som lever av frø og insekter.
Frode Falkenberg (11.05.2006)